Про це повідомляє німецьке видання Deutsche Welle.
Політика РФ стосовно України та регіону загалом призвела до зміни її сприйняття у західних країнах.
“Москва домоглася зміни відносин навіть у країнах ЄС і НАТО, які зазвичай вважаються “дружніми до Росії”, таких як Франція, Німеччина та Італія. Росія, зокрема й в цих країнах все більше сприймається як загроза”, – зауважується у доповіді.
“Не опускати руки” закликає у своєму вступному слові до доповіді глава конференції німецький дипломат Вольфганг Ішингер. Водночас зазначає, що в “Європі йде війна і є загроза великого військового конфлікту”.
Автори доповіді не дають однозначної оцінки цілей Росії та не готові стверджувати, чи готова вона справді воювати.
Натомість зазначають, що великі країни НАТО насамперед помилково вважали, що ситуація в Донбасі повільно вироджується в “заморожений конфлікт”, наразі помилкове судження вже в минулому.
З метою розвязання проблеми збройної агресії РФ, дипломати пропонують різні варіанти поєднання дипломатії та санкційного тиску. Дехто зауважує щодо можливості скликати конференцію на високому рівні з метою пожвавлення європейської архітектури безпеки, чого фактично вимагає Росія. Інші переконані, що стратегія поступок лише заохочуватиме Росію до посилення агресії.
“Безкомпромісна позиція Росії та її прагнення створити та закріпити за собою “сфери впливу” звужують можливості для досягнення домовленостей”, – йдеться у доповіді.
Традиційно експерти закликають країни продовжувати шукати шляхти дипломатичного впорядкування, водночас визнають, що сподівання на дієвість їхніх зусиль дедалі меншає.
Довідка. Мюнхенська конференція з безпеки — щорічна конференція, що проводиться в Мюнхені (Німеччина) з 1962 року. До 1993 року іменувалася Конференцією з військових питань і проводилася під егідою Християнсько-соціального союзу, з 1998 року фінансується урядом Німеччини.
2022 року Мюнхенська конференція пройде з 18 по 20 лютого “в режимі реального спілкування” (торік вона була проведена віртуально через пандемію). У конференції візьмуть участь канцлер Німеччини Олаф Шольц, віце-президент США Камала Харріс, а також ще близько 35 глав держав та урядів. Від США також братимуть участь держсекретар Ентоні Блінкен та десятки конгресменів. Окрім цього, очікують на приїзд президента України Володимира Зеленського, генерального секретаря НАТО Єнса Столтенберга та голови Єврокомісії Урсули фон дер Ляйєн. Натомість Путін відмовився брати участь у конференції навіть із відеозв’язку.